У 1820 році в місті Ніжин була відкрита гімназія вищих наук, перетворена з часом в юридичний ліцей, потім в історико-філологічний інститут, який в результаті став відомий як Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя. |
|
Історія Ніжинської гімназії пов’язана з ім’ям князя Олександра Безбородька, канцлера Катерини ІІ, та його брата, графа Іллі Безбородька. Саме племінник братів Безбородьків Василь Кочубей, який був дуже впливовою політичною постаттю при дворі Олександра І, рекомендував побудувати університет у Ніжині: «Малоросія університетів немає, а Ніжин – місце дуже хороше для цей шляхетної мети»
|
|
![]() |
Місцем для будівництва було обрано садибу Безбородьків на правому березі Остра в місті Ніжин. Брати пожертвували для будівництва цього навчального закладу більше 600 тисяч карбованців – колосальну на той час суму. Головний навчальний корпус будував (1805-1817 pp.) академік архітектури Луїджі Руска (італ. Luigi Rusca) |
4 вересня (за старим стилем) 1820 року відбулося урочисте відкриття гімназії, за статутом прирівняної до університету. Першим її директором став відомий український вчений Василь Кукольник. На той час подібними закладами були: Царськосельський (Петербург) та Рішельєвський (Одеса) ліцеї. Девізом сучасного університету є слова, взяті із родового герба засновників навчального закладу князів Безбородьків «LABORE ET ZELO», що в перекладі з латини означає «ПРАЦЕЮ ТА СТАРАННЯМ». |
|
![]() |
*Бібліотека імені академіка М.О. Лавровського |
Попечителем став Олександр Кушелєв-Безбородько, онук Іллі Безбородька. Ніжинська гімназія була навчальним закладом закритого типу для привілейованих верств — дворян, духовенства і вихідців з офіцерських сімей. Тут студенти навчалися і проживали в окремому пансіоні. На кошти засновників навчалися 27 осіб, а інші сплачували 1 тис. руб. щорічно. З 1821 року почали приймати й «вільноприходящих» студентів, котрі наймали помешкання в місті. Навчання спочатку проходило в специфічних умовах – паралельно проводилися заняття в гімназійних і ліцейських класах. Гімназійні класи поступово закривалися, хоча існували до 1837 року. Під керівництвом М. Гоголя в Гімназії відкрився театр (1826). Уперше за майже 100 років існування Ніжинської вищої школи до навчання були допущені жінки (1918). Першою студенткою-жінкою в інституті стала Олена Олександрівна Левковцева. Протягом років свого існування змінювався напрям підготовки фахівців: фізико-математичний ліцей (1832–1840), юридичний ліцей (1840–1875), історико-філологічний інститут (1875–1919), інститут народної освіти (1919–1933), педагогічний інститут (1933–1998), педагогічний університет (1998–2004), класичний університет (з 2004 року). Кандаурова О. Д. Засновник ніжинської гімназії [Електронний ресурс] / О. Д. Кандаурова, І. П. Жидких // ХНАУ ім. Докучаєва. – 2017. – Режим доступу до ресурсу: https://knau.kharkov.ua/1389-zasnovnik-nzhinskoyi-gmnazyi.html. Блануца А. В. Ніжинська гімназія вищих наук князя Безбородька [Електронний ресурс] // Енциклопедія історії України: Т. 7: Мі-О / Інститут історії України. – 2010. – Режим доступу: http://www.history.org.ua/?termin=Nizhynska_himnaziia Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя. – Режим доступу: http://www.ndu.edu.ua/index.php/ua/ Бібліографічний список: |
Архіви України : науково-інформаційний бюлетень архів. управління при Раді Мін. Укр. РСР. – Київ, 1970. – № 4. |
Бібліотечний вісник: науково-теоретичний та практичний журнал. - Київ, 1996. – №: 2. |
Енциклопедія освіти / Акад. пед. наук України ; голов. ред. В.Г.Кремень - Київ: Юрінком Інтер, 2008. - 1036, [2] с. |
Крвавич Д. П. Українське мистецтво : [в 3 ч.] Ч. 3 / Д. П. Крвавич, В. А. Овсійчук, С. О. Черепанова. - Львів : Світ, 2005. - 267 с. |
Література та культура Полісся. Серія : Історичні науки : зб. наук. пр. / Ніжин. держ. ун-т ім. М. Гоголя. – Ніжин: Вид-во НДУ ім. М. Гоголя, 2005, 2006. – № 30-31. |
Моціяка П. П. Ніжинський Історико-філологічний інститут князя Безбородька у портретах його директорів : монографія / П. П. Моціяка. - Ніжин : Лисенко М. М., 2011. - 312 с. |
Нариси історії архітектури Української РСР (Дожовтневий період) / Ю. С. Асеев ; голов. ред. В. Г. Заболотний ; Акад. будівництва і архітектури УСРС. Ін-т теорії та історії архітектури та будівельної техніки. - Київ, 1957. - 332 с. |
Народжені Україною: Меморіальний альманах: У 2 т. Т.1 : А-К. – Київ : Євроімідж, 2002. – 896 с. – (Золоті імена України). |
Ніжинська вища школа у спогадах студентів і викладачів : мемуари: в 2 т. / Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя ; уклад.: Г. В. Самойленко, О. Г. Самойленко. - Ніжин : НДУ ім. М. Гоголя, 2015. Т. 1: – 507 с. Т. 2: – 530 с. |
Ніжинська вища школа: викладачі і випускники : календар знаменних і пам’ятних дат на 2009 рік / Ніжин. держ. ун-т ім. М. Гоголя ; Б-ка ім. акад. М. О. Лавровського; упоряд.: Кільдіватова О. Д., Манжай В. І., Мухомодєєва Н. В. – Ніжин : НДУ ім. М. Гоголя, 2008. |
Новый энциклопедический словарь / Под общ. ред. акад. К. К. Арсеньева — СПб.—Пг.: Изд-во Ф. А. Брокгауз и И. А. Ефрон, 1911—1916. — Т. 1—29. |
Памятники градостроительства и архитектуры Украинской ССР / Жариков Н.Л.. 4 - Киев, 1986. - 374 с. |
Русская старина : ежемесячное историческое издание. – С.-Петербург : Тип. В. С. Балашева, 1870. – № 7-12. |
Самойленко Г.В., Самойленко С.Г. Нариси культури Ніжина. – Ч. 4: Забудова міста та архітектурні пам’ятки ХVІІ–ХХ ст. – Ніжин: ТОВ «Наука-сервіс», 1998. – 100 с. |
Самойленко Г. В., Самойленко О. Г. Ніжинська вища школа: сторінки історії. / Самойленко Г.В., Самойленко О.Г. ― Ніжин: Видавництво НДУ ім. М. Гоголя; ТОВ «Аспект - Поліграф», 2005. |
Терещенко А. В. Опыт обозрения жизни сановников, управлявших иностранными делами в России Ч. 1 / А. В. Терещенко. - Санкт-Петербург : Тип. Рос. акад., 1837. - VI, 283 с. |
Україна: хронологія розвитку / НАН України. Інститут історії України. – Том 5. – К.: КРІОН, 2011. – 560 с. |
Якубіна Ю. В. Гоголь і Гімназія вищих наук: біографічний та ейдологічний виміри / Ю. В. Якубіна ; Ніжинський держ. ун-т ім. М. Гоголя. - Ніжин : НДУ ім. М. Гоголя, 2012. - 368 с. |